Riik kaalub Koidula ja Luhamaa piiripunkti öist sulgemist
![](img/content/corner_tl.png)
![](img/content/corner_tr.png)
![](img/content/corner_bl.png)
![](img/content/corner_br.png)
![](upload/image/172136711161.jpg)
Rahandusministeerium saatis valitsusele arutamiseks määrusemuudatused, mille jõustumisel saaks edaspidi Kagu-Eesti maanteepiiripunktide kaudu riigipiiri ületada ning kaubavedusid teostada vaid päevasel ajal.
Rahandusminister Mart Võrklaev selgitas, et tänaseks on Venemaa ja Valgevenega piirnevaid maismaapiiripunkte sulgetud juba Soomes, Lätis ja Leedus. „See tähendab, et meie Koidula ja Luhamaa on kui „aken Euroopasse“, mille kaudu käib jätkuvalt Venemaa kaubavahetus Euroopaga, ent Eesti huvides ei ole idasuunalise kaubavahetuse soodustamine,“ märkis minister.
Tema sõnul tingib muudatuse vajaduse julgeolekuolukord Euroopas ning Ukrainas toimuv Vene sõjaline agressioon. „Piiripunktide töö ülevaatamine tuleneb Eesti riigi 2022. aasta aprillis kinnitatud põhimõttest, et majandussuhted Venemaaga tuleb viia miinimumini, samuti eelmisel aastal vastu võetud sanktsioonipoliitikast,“ rääkis Võrklaev.
Ehkki sanktsioonide tõttu on ida kaubaimpordi mahud alates täiemahulise sõja puhkemisest vähenenud, on eksport Venemaale ja teistesse kolmandatesse riikidesse nagu Kasahstan, Kõrgõzstan ja Valgevene, võrreldes sõjaeelse ajaga 7% kasvanud. Samuti on 11% kasvanud maismaapiiripunktide kaudu liikuvate Vene kodanike arv.
Eelnõu kohaselt jääks Koidula piiripunkt avatuks päeval kella 5–22, seejuures oleks kauba tollivormistust võimalik teha ajavahemikus kella 7–19. Kavandatav muudatus ei puuduta Koidula raudteepiiripunkti.
Kuna arvestatav osa piiriäärseid elanikke käib tööl teisel pool piiri, on kellaajad valitud arvestades võimalikult palju nende liikumisvajadusega. Arvud näitavad, et 80% isikute piiriületusi tehakse Koidulas päeval ning öösel on piirületajatest Eesti kodanikke vaid viiendik.
Luhamaa maanteepiiripunkt jääks avatuks ajavahemikus kella 7–19. Olulise muudatusena sulgetaks piiripunkt täielikult jalakäijatele, ent piiri saaks jätkuvalt läbida transpordivahendiga. Piirang on vajalik, et tõhustada sanktsioonikauba järelevalvet ning tagada turvalisus ja liiklusohutus, kuna jalgsi piiriületajate ja nende transportijate sõidukid ummistavad piiralal sõidutee ääri ning jalakäijate liikumisest on tekkinud liiklusohtlikud olukorrad.
Piiristatistika näitab, et juulikuus ületas Luhamaa piiripunkti ööpäevas keskmiselt 1050 isikut, neist 290 jalgsi. 25% piiriületajatest on Venemaa kodanikud. Eesti kodanike piiriületuste osakaal on 12% ja võrreldes Koidulaga puuduvad Luhamaal kohalike elanike piirületuse soodustamiseks mõjuvad põhjused, nagu perekondlik ja kultuuriline suhtlus või tööalane liikumine.
Jalgsi piiri ületamine oleks jätkuvalt võimalik Koidula piiripunkti kaudu, mis asub Luhamaast 37 km kaugusel.
Rahandusministri sõnul on teemat arutatud ka kohalike omavalitsustega. „Kohalikul tasandil on arvamusi nii- ja naasuguseid. Kahjuks ei jäta tänane olukord meile muud võimalust, kui piiril liikumist piirata – me ei saa Venemaa kaubandusele kaasa aidata ning peame mõtlema oma inimeste ja riigi julgeolekule.“
Maanteepiiripunkte on Eestis kolm. Narva piiripunkt Ida-Virumaal ning kaks piiripunkti Kagu-Eestis – Koidula ja Luhamaa. Aasta alguses suleti transpordile täielikult suletud Narva punkt, kus üle piiri saavad liikuda vaid jalakäijad ning maikuust on punkt öösiti ka kinni.
Riigipiiri seaduse järgi on valitsusele antud pädevus määrata piiripunktid, mille kaudu toimub inimeste, transpordivahendite ja kaupade rahvusvaheline liiklus. Samuti saab valitsus määrata piiripunktide lahtioleku ajad lähtudes Eesti huvidest ning arvestades kaubavahetuse ja inimeste piiriülese liikumise vajadustega.
Autor: LounaLeht.ee, online@lounaleht.ee
Viimati muudetud: 19/07/2024 08:31:51