Väike maakool Euroopa parlamendis: Värska gümnaasiumi kogemus
![](img/content/corner_tl.png)
![](img/content/corner_tr.png)
![](img/content/corner_bl.png)
![](img/content/corner_br.png)
![](upload/image/167351175191.jpg)
Aasta viimasel kuul oli Värska gümnaasiumi esindus kutsutud Strasbourgi Euroopa Parlamenti Sahharovi mõttevabaduse auhinna tseremooniale. Setomaa ainuke gümnaasium on liitunud europarlamendi partnerkoolide võrgustikuga (EPAS), mida koordineerib Eestis MTÜ Mondo. Just tänu EPASi võrgustikule avaneski kooli ajalooõpetajale Helena Elgindyle ning 10. klassi õpilasele Marilin Lõvile võimalus tunnistada ajaloolist hetke, mil kogu Ukraina rahvale anti auhind inimõiguste ja mõttevabaduse eest seismisel.
Inspireeriv arutlusring Ukraina vabadusvõitlejatega
Strasbourgi lennutati EPASi võrgustiku poolt kõikide Euroopa Liidu riikide valitud esindused. Valiku tegemisel pidid koolid riiklikule koordinaatorile tõestama oma motivatsiooni ning senist tööd euroopalike väärtuste hoidmisel. Värska gümnaasiumi tegevus inimõiguste teema käsitlemisel mitmesuguste maailmahariduslike tegevuste kaudu ning edukas teema lõimimine ainetundidesse vääris äramärkmist ning nõnda neile see võimalus avaneski.
Euroopa Parlamendis ootas partnerkoolide võrgustike liikmeid sisukas programm, mille tipphetk oli kindlasti parlamendi istungisaalis Ukraina presidendi kõnele järgnenud ovatsioon ning tänuavaldus Ukraina rahvale vabaduse ja euroopalike väärtuste kaitsmise eest. Lisaks andi delegatsioonidele ülevaade europarlamendi toimimisest, tehti koostööd teiste riikide õpetajate ja õpilastega ühiste tegevuste planeerimisel ning toimus ka sisukas arutelu Euroopa parlamendist ning ukrainlastest sõjatsoonis.
Diskussioonis osalesid 2022. aasta Nobeli rahupreemia pälvinud inimõiguste advokaat Oleksandra Matvjõtšuk, Melitopoli linnapea Ivan Fedorov, Kollase Lindi tsiviilvastupanuliikumise liige Jaroslav Božko ning Euroopa Parlamendi asepresident Heidi Hautala.
Kõnedes jagati oma mõtteid Ukraina kriisist, tulevikust ning meie kõigi rollist sõja mõjutamisel. Nobeli rahupreemia laureaat Matvjõtšuk rõhutas, kuidas tavainimestel võib olla palju rohkem mõjuvõimu, kui nad arugi saavad. Ta toonitas, kui oluline on rindel võitlejatele teadmine, et ka teised üle maailma nende vabaduse eest seisavad, ning tõdes, et Putini võitmiseks on meil kõigil vaja veidi oma mugavustsoonist välja astuda.
Matvjõtšuki tsitaat „Ära ole demokraatia tarbija, ole selle tootja!“ resoneeris minuga tugevalt ning loksutas nii mõnegi harjumuse ja mugavuse tagasi paika. Vestlusringi lõpetuseks Jaroslav Božko öeldud sõnad „Me siin ruumis oleme kõik ukrainlased. See sõda on meie kõigi sõda. Kui kaotame meie, kaotame me kõik“ tundus tõesem kui eales varem.
Etapivõit demokraatia eest
Sahharovi mõttevabaduse auhinda antakse välja juba 1988. aastast. Auhind on nime saanud Nõukogude Liidu füüsiku ja teisitimõtleja Andrei Sahharovi järgi ning sellega tunnustatakse üksikisikuid ja organisatsioone, kes võitlevad inimõiguste ja põhivabaduste eest. Euroopa Parlamendi väljaantav auhind läks sel aastal kogu Ukraina rahvale. Tänukõne pidas Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi ning eelmainitud aruteluringis osalejad olid samuti auhinna vastuvõtjate seas.
Tänu parlamendi tõlkidele oli ka meil võimalus saada kohe tõlget eesti keelde nii Zelenskõi kui ka Euroopa Parlamendi presidendi Roberta Metsola kõnest. Kuid kõnedest ilmekam oli hoopis neile järgnenud vaikus, millega mälestati Ukraina-Vene sõjas hukkunuid. Ruumis, kus oli koos saadikute ja külalistega kohal ligi tuhat inimest, kõlas see vaikus eriliselt südamelähedaselt ning valusalt.
Sotsiaalainete õpetajana võtan endaga kaasa ennekõike sõnumi, kuivõrd oluline on meil üheskoos astuda silmitsi demokraatiat õõnestavatele ohtudele. Oleme oma kooliga väga tänulikud Euroopa Parlamendile, EPASi programmile ning MTÜ Mondole, et saime oma silmaga kogeda etapivõitu demokraatia, inimõiguste ja mõttevabaduse eest. Ka koolides peaks rohkem esile tooma just Euroopa Liidu institutsioone, ühiseid euroopalikke väärtusi ning julgustama koostööd Euroopa riikide õpilaste vahel ühiselt baasväärtuste mõtestamiseks.
Just suuremate kriiside, olgu siis keskkonnaalaste, rahu või inimõiguste alaste puhul on oluline mõista, kes on meie partnerid ning milliseks jõuks saavad ühenduda sarnaste väärtustega osalised. On ju õpilased meie tulevik, kes oma mõtete ja ennekõike tegudega vormivad tulevasi põlvkondi. Nagu küsis meilt Melitopoli linnapea Ivan Fedorov: „Millistele väärtustele te tahate üles ehitada oma laste tuleviku? Kas madalate energiahindade või hoopis vabaduse ja rahu peale?“
Värska kooli õpilase Marilin Lõvi kogemus:
Kogemus oli minu jaoks silmiavav ning perspektiivi muutev. Parlamendis viibides märkasin esimese asjana, kuidas toimib parlamendi töötajate omavaheline suhtlus. Tihtipeale jääb nn tavarahvale mulje, et poliitikud on professionaalsed ja korrektsed igal hetkel, siiski ei ole see nii. Ja ei peagi olema. Ka poliitikud on pojad ja tütred, isad ja emad, õpilased ja õpetajad, töökaaslased jne. Nende olek ja inimlikkus oli miski, mis lasi mul näha seisukohti, mis ei lähe minu enda poliitiliste uskumustega kokku. Tohutult tähtis on võime panna ennast teiste kingadesse. Maailma ei saa muuta, kui kõik ainult vaidlevad ja tülitsevad.
Kohtusin väga paljude inimestega üle Euroopa ning paljude teiste riikide EPASi delegatsioonide õpilastega me hoiame siiamaani kontakti. Arvasin, et suhtlus teiste õpilastega osutub raskeks, kuna oleme kõik erinevatest riikidest, räägime teist keelt, elame teist elu, kuid väga kerge oli leida ühist maad. Kuulata, kuidas mujal maailmas asjad toimivad, on miski, mis jääb mulle elu lõpuni meelde. Kerge on jääda kinni enda riiki ja ümbrusesse. Ürituse käigus eraldati õpilased ja õpilased, et soodustada eakaaslaste või kolleegide omavahelist koostööd. Uus ümbrus, teised reeglid, teised inimesed – kõik faktorid, mis tegid kogemuse unustamatuks ja õpetlikuks.
Autor: HELENA ELGINDY
Viimati muudetud: 12/01/2023 10:22:32